02.11.2006

Lagförslag
Lag

om ändring av kyrkolagen

Kyrkostyrelsen föreslår att kyrkomötet vidtar åtgärder för stiftande av en lag genom vilken 
upphävs i kyrkolagen av den 26 november 1993 (1054/1993) 18 kap. 3 § 2 punkten, sådan den lyder i lag 201/2000, och 23 kap.,
ändras 5 kap. 3 och 4 §, 6 kap., 13 kap. 3 § 3 mom., 18 kap. 4 § 5 mom. och 5 § 1 mom., 19 kap. 2 § 3 mom., 3 § 1 mom., 4 § 2 mom. 2 punkten och 11 § 2 mom., 22 kap. 2 § 1 mom. 6 a punkten, 24 kap. 3 § 1 mom. 4 punkten och 4 § 1 mom. och 14 § 1 mom. 5 och 6 punkten samt 25 kap. 8 § 1 mom. och 10 § 1 mom.,
av dem 5 kap. 4 § sådan den lyder i lag 236/2006, 18 kap. 4 § 5 mom. och 5 § 1 mom. sådana de lyder i lag 201/2000, 19 kap. 2 § 3 mom., 3 § 1 mom., 4 § 2 mom. 2 punkten och 11 § 2 mom. sådana de lyder i lag 1274/2003, 22 kap. 2 § 1 mom. 6 a-punkten sådan den lyder i lag 649/2000, 24 kap. 3 § 1 mom. 4 punkten sådan den lyder i lag 236/2006 och 4 § 1 mom. samt 14 § 1 mom. 5 och 6 punkten sådana de lyder i nämnda lag 1274/2003 samt 25 kap. 8 § 1 mom. sådant det lyder i lag 706/1999 och 10 § 1 mom. sådant det lyder i lag 1691/1995, samt
fogas till 5 kap. en ny 1 a § samt till 5 § ett nytt 5 mom., till 22 kap. 2 § ett nytt 4 mom., till 24 kap. 9 § ett nytt 3 mom. och till 14 § 1 mom. nya 7-9 punkter, sådana de lyder i nämnda lag 1274/2003, och till 25 kap., i stället för den 2 § som upphävts genom nämnda lag 1274/2003, en ny 2 § som följer:

5 kap.

Prästämbetet

1 a §

Präst, prästtjänst, prästämbete

I denna lag avses med  
1)	präst den som vigts till präst i enlighet med 5 kap. i kyrkoordningen, 
2)	prästtjänst en sådan tjänst i en församling, en kyrklig samfällighet, ett domkapitel eller vid kyrkostyrelsen, till vilken kan väljas endast den som vigts till präst i enlighet med 5 kap. i kyrkoordningen, 
3)	prästämbete de prästerliga rättigheter och skyldigheter för förkunnande av evangelium och förvaltande av sakramenten, som en präst erhåller vid prästvigningen .

3 §

Avsked från prästämbetet, avstängning från prästämbetet och förlust av prästämbetet

Avsked från prästämbetet beviljas av domkapitlet på begäran.
Domkapitlet kan med hänsyn till ärendets art tilldela en präst som inte hållit fast vid kyrkans bekännelse och en präst som handlar i strid med de skyldigheter som är förenade med prästämbetet eller inte fullgör dem eller uppträder på ett sätt som är olämpligt för en präst, en skriftlig varning eller avstänga honom eller henne från prästämbetet för minst en och högst sex månader. Har en präst avstängts från prästämbetet på grund av att han eller hon inte hållit fast vid kyrkans bekännelse och inte medan avstängningen från prästämbetet fortgått anhållit om avsked från prästämbetet eller visat att han eller hon vill hålla fast vid kyrkans bekännelse kan domkapitlet utan ansökan bevilja prästen avsked från prästämbetet.
Har en präst dömts till straff för ett brott eller visar i övrigt hans eller hennes uppträdande i strid med sina skyldigheter att han eller hon är uppenbart olämplig att vara präst, kan domkapitlet bestämma att prästen skall förlora sitt prästämbete.

4 §

Förlust av valbarhet eller rösträtt

En präst som är avstängd från prästämbetet på viss tid eller som har sagts upp från sin prästtjänst med stöd av 6 kap. 47 § eller vars tjänsteförhållande har hävts eller som har avsatts från sin prästtjänst är inte valbar till prästerliga förtroendeuppdrag i kyrkan. En sådan präst har inte heller rätt att rösta vid val av biskop, prästassessor eller kontraktsprost eller vid val av stiftsfullmäktige eller ombud till kyrkomötet. 

5 §

Stifts- och prosteritillhörighet samt rösträtt

Fältbiskopen hör till ärkestiftet och övriga militärpräster till det stift inom vars område deras egentliga tjänstgöringsplats finns. 

6 kap.

Personal

Allmänna bestämmelser

1 §

Arbetsgivare och personal

Bestämmelserna om arbetsgivare i detta kapitel tillämpas på församlingarna, de kyrkliga samfälligheterna, domkapitlen samt kyrkostyrelsen i den evangelisk-lutherska kyrkan i Finland om inte något annat föreskrivs. En kyrklig samfällighet och församlingarna i den utgör en enda arbetsgivare i ärenden som gäller anställningsvillkoren.
I frågor som gäller tjänsteförhållandena för församlingarnas och de kyrkliga samfälligheternas tjänsteinnehavare har domkapitlet uppgifter som ankommer på arbetsgivaren, så som föreskrivs i denna lag och i kyrkoordningen eller i någon annan lag.
Den personal som är anställd hos arbetsgivaren står i tjänste- eller arbetsavtalsförhållande. För tjänsteförhållanden gäller vad som särskilt bestäms eller föreskrivs om dem i denna lag, med stöd av denna lag i kyrkoordningen, i valordningen för kyrkan samt någon annanstans. För arbetsavtalsförhållanden gäller vad som särskilt föreskrivs om dem samt dessutom bestämmelserna i denna lag.
För uppgifter som skall skötas i tjänsteförhållande inrättas en tjänst. Av grundad anledning kan en person dock anställas i ett tjänsteförhållande för viss tid även utan att någon tjänst inrättas för uppgiften.
Arbetsgivaren skall ha en tillräcklig personal för skötseln av sina uppgifter.

2 §

Tjänsteinnehavare

Med tjänsteinnehavare avses den som står i tjänsteförhållande till arbetsgivaren. Med tjänsteförhållande avses ett offentligrättsligt anställningsförhållande i vilket en församling, en kyrklig samfällighet, ett domkapitel eller kyrkostyrelsen är arbetsgivare och den som utför arbetet är tjänsteinnehavare. 

3 §

Kyrkans tjänste- och arbetskollektivavtal

Mellan den evangelisk-lutherska kyrkans arbetsmarknadsverk och de föreningar som grundats för att bevaka tjänsteinnehavarnas och arbetstagarnas intressen kan, så som särskilt föreskrivs, genom tjänste- och arbetskollektivavtal avtalas om avlöningen och de övriga villkoren i anställningsförhållandet för dem som är anställda av kyrkostyrelsen, domkapitlen, församlingarna eller de kyrkliga samfälligheterna, utan hinder av bestämmelserna om dem i denna lag eller i andra författningar som gäller kyrkostyrelsen, domkapitlen, församlingarna och de kyrkliga samfälligheterna.

4 §

Andra bestämmelser och föreskrifter om en tjänsteinnehavares anställningsförhållande

I kyrkoordningen eller i arbetsgivarens reglementen eller instruktioner ges de kompletterande bestämmelser och föreskrifter om anställningsvillkoren för tjänsteinnehavarna som är nödvändiga utöver bestämmelserna i denna lag och föreskrifterna i tjänstekollektivavtalen.

5 §

Militärpräster

Vid försvarsmakten kan finnas prästtjänster. Militärprästerna är i sitt prästämbete underställda fältbiskopen. I 5 kap. 3 § finns bestämmelser om de befogenheter som domkapitlet har i anslutning till det prästämbete som en militärpräst innehar. Rörande militärprästernas och fältbiskopens tjänster gäller i övrigt vad som särskilt bestäms.

6 §

Prästtjänster för särskilda behov

Prästtjänster kan finnas i fängelser samt för andra särskilda behov. Tjänsteinnehavarna är underställda domkapitlet i allt som gäller prästämbetet. 
En prästtjänst som inrättats i ett fängelse eller i någon annan anstalt besätts av domkapitlet efter att tjänsten förklarats ledig och efter att domkapitlet fått utlåtanden om de sökande av myndigheten i fråga. Vid behov förordnar domkapitlet någon att sköta tjänsten interimistiskt samt en vikarie.

Uppkomsten av ett tjänsteförhållande

7 §

Tjänsteförhållandets varaktighet

En tjänsteinnehavare anställs i tjänsteförhållande tills vidare eller för viss tid.
En tjänsteinnehavare kan anställas för viss tid endast på tjänsteinnehavarens egen begäran eller om en anställning för viss tid reglerats särskilt eller uppgiftens natur, vikariat, ordnandet av skötseln av uppgifterna i ett vakant tjänsteförhållande eller någon annan med dem jämförbar omständighet som förutsätter ett tjänsteförhållande för viss tid och anknyter till arbetsgivarens verksamhet kräver det.
När tjänsteförhållandet upphör har en tjänsteinnehavare som har anställts för viss tid utan att den grund som avses i 2 mom. föreligger eller som utan grundad anledning upprepade gånger i följd har anställts för viss tid rätt till en ersättning som motsvarar lönen för minst sex och högst 24 månader. Kravet på ersättning skall framföras inom sex månader från det att tjänsteförhållandet upphört.
I kyrkoordningen finns bestämmelser om de tjänster i vilka tjänsteinnehavare alltid på grund av uppgifternas art anställs för viss tid.

8 §

Offentligt ansökningsförfarande

Anställning i tjänsteförhållande förutsätter offentligt ansökningsförfarande, om inte något annat bestäms. Tillkännagivande om att en tjänst förklarats ledig skall anslås på arbetsgivarens anslagstavla för offentliga kungörelser samt vid behov på något annat sätt som arbetsgivaren bestämmer, om inte något annat föreskrivs. Ansökningstiden är minst 14 kalenderdagar från det att ett tillkännagivande har offentliggjorts.
Den myndighet som beslutar om anställning i tjänsteförhållande kan av grundad anledning besluta om förlängning av ansökningstiden, om ett nytt ansökningsförfarande eller om att lämna tjänsteförhållandet obesatt. I tillkännagivandet om ett nytt ansökningsförfarande skall nämnas huruvida de tidigare ansökningarna kommer att beaktas. 
Domkapitlet beslutar om att en kyrkoherdetjänst eller kaplanstjänst förklaras ledig, om förlängning av ansökningstiden, om ett nytt ansökningsförfarande och om att tjänsteförhållandet lämnas obesatt. Bestämmelser om ansökningsförfarandet finns i kyrkoordningen.

9 §

Undantag från det offentliga ansökningsförfarandet

Med avvikelse från 8 § i detta kapitel kan anställning i ett tjänsteförhållande ske utan ansökningsförfarande när det är fråga om
1)	anställning för viss tid av vikarie eller i ett vakant tjänsteförhållande,
2)	anställning i ett annat tjänsteförhållande av en tjänsteinnehavare som sagts upp av ekonomiska orsaker eller av produktionsorsaker,
3)	sådant erbjudande av ett tjänsteförhållande för en deltidsanställd tjänsteinnehavare som avses i 34 § i detta kapitel,
4)	sådan förflyttning av en tjänsteinnehavare till ett annat tjänsteförhållande som avses i 36 § i detta kapitel eller i någon annan lag, 
5)	besättande av en tjänst på nytt så att då den som valts till en tjänst säger upp sig före begynnelsedagen för den tjänsteutövning som han eller hon förordnats till, någon annan som sökt tjänsten och som uppfyller behörighetsvillkoren vid utgången av ansökningstiden väljs till tjänsten,
6)	anställning i tjänsteförhållande av en person som är anställd hos en annan arbetsgivare med stöd av lag eller i samband med överföring av verksamhet som avses i 37 § i detta kapitel, eller 
7)	något annat särskilt vägande skäl.  
Domkapitlet utfärdar åt en lämplig präst ett tjänsteförordnande som gäller tills vidare för ett tjänsteförhållande som församlingspastor. Om ärendets brådskande natur inte kräver något annat, skall församlingen ges tillfälle att avge ett utlåtande om tjänstens särskilda behov innan besättandet av tjänsten inleds samt om dem som anmält sig till tjänsten innan tjänsteförordnande utfärdas. 
Är en tjänst som kyrkoherde, kaplan eller församlingspastor i en församling vakant eller behövs i övrigt en präst som interimistiskt bestrider en prästtjänst i församlingen förordnas en lämplig präst i stiftet att bestrida tjänsten så som föreskrivs i 2 mom. utan att den förklaras ledig. 

10 §

Anställning i tjänsteförhållande

I ett tjänsteförhållande som har varit offentligt ledigförklarat kan anställas endast en person som skriftligen har sökt tjänsteförhållandet före ansökningstidens utgång och då uppfyller behörighetsvillkoren. Till ansökan skall fogas en utredning över sökandens behörighet. När en tjänst eller någon annan anställning tillsätts skall beaktas även en sådan sökande som först efter ansökningstidens utgång har visat de språkkunskaper som krävs, om detta inte fördröjer behandlingen av saken.
I fråga om val av biskop gäller vad som föreskrivs särskilt i denna lag och i valordningen för kyrkan. Utan hinder av bestämmelserna i 1 mom. kan även en person som inte har sökt en ecklesiastikrådstjänst anställas i tjänsten om han eller hon samtycker därtill och om hans eller hennes behörighet har utretts. 

11 §

Behörighetsvillkor 

De allmänna grunderna för anställning i tjänsteförhållande anges i grundlagen. Den som anställs i ett tjänsteförhållande skall dessutom ha särskilt föreskriven eller av arbetsgivaren bestämd särskild behörighet, om inte något annat föreskrivs med stöd av denna lag. 
Endast den som är medlem av evangelisk-lutherska kyrkan kan anställas i ett tjänsteförhållande eller i ett varaktigt arbete i anslutning till gudstjänsten, de kyrkliga förrättningarna, diakonin eller undervisningen. Domkapitlet kan bevilja en präst i en annan kristen kyrka eller i ett annat religionssamfund dispens från detta behörighetsvillkor, om kyrkomötet har godkänt ett sådant avtal om villkoren för ett ömsesidigt utövande av prästämbetet som slutits med denna kyrka eller detta religionssamfund. Dispens kan beviljas tills vidare eller för viss tid.
En person kan anställas i tjänsteförhållande för viss tid oberoende av de särskilda behörighetsvillkoren, om därom föreskrivs särskilt eller arbetsgivaren av särskilda skäl beslutar så i enskilda fall. Tjänsteförordnande till en prästtjänst kan utfärdas endast åt den som vigts till präst. 
Om behörighetsvillkor för en tjänst är en sådan specialutbildning, som regelbundet genomgås i samband med skötseln av den tjänst som sökts, är sökanden behörig att söka tjänsten, om han eller hon uppfyller de övriga behörighetsvillkoren för tjänsten, och skriftligen förbinder sig att genomgå specialutbildningen. Om sökanden inte genomgår denna specialutbildning inom den skäliga frist som arbetsgivaren ställer, kan han eller hon sägas upp med iakttagande av uppsägningstid enligt 52 § i detta kapitel. 
Den som inte fyllt 18 år kan anställas endast i tjänsteförhållande för viss tid. 

12 §

Studier och examensbevis från utlandet 

Angående den behörighet för en tjänst inom kyrkan, I ett domkapitel, i en församling eller en kyrklig samfällighet som en utbildning eller en yrkespraktik som genomgåtts av medborgare i stater som avses i lagen om genomförande av en generell ordning för erkännande av examina inom Europeiska gemenskapen (1597/1992) ger gäller i tillämpliga delar vad som därom bestäms i nämnda lag. 
Beträffande den tjänstebehörighet som andra än i 1 mom. avsedda högskolestudier utomlands medför gäller lagen om den tjänstebehörighet som högskolestudier utomlands medför (531/1986).
På medborgare i Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige tillämpas utöver de lagar som nämns i 1 och 2 mom. lagen om godkännande av vissa bestämmelser i överenskommelsen mellan de nordiska länderna om nordisk arbetsmarknad för personer som genomgått en behörighetsgivande högre utbildning omfattande minst tre års studier (651/1998). 

13 §

Krav på språkkunskap 

Bestämmelser om den språkkunskap som krävs av tjänsteinnehavare finns i kyrkoordningen med beaktande av vad som föreskrivs i 3 kap. 7 och 8 § och 4 kap. 4 §. Från de behörighetsvillkor som gäller språkkunskap kan dispens beviljas av särskilda orsaker. I fråga om en prästtjänst i en församling eller i en kyrklig samfällighet beviljas dispens av domkapitlet och i fråga om andra tjänster av den myndighet som är behörig att inrätta tjänsten. 
En myndighet skall genom utbildning och genom andra personalpolitiska åtgärder se till att dess personal har en tillräcklig språkkunskap för skötseln av myndighetens uppgifter i enlighet med kraven i språklagen, samiska språklagen och annan lagstiftning.

14 §

Utredning om hälsotillstånd vid anställning i tjänsteförhållande och prästvigning

En förutsättning för anställning i tjänsteförhållande och prästvigning är att den som anställs eller vigs lämnar upplysningar till den myndighet som beslutar om anställningen eller vigningen, om sina förutsättningar att sköta uppgiften med hänsyn till hälsan samt dessutom vid behov deltar i kontroller och undersökningar för bedömning av saken. Arbetsgivaren svarar för nödvändiga kostnader för kontroller och undersökningar som förordnats av arbetsgivaren. 
Den myndighet som beslutar om anställning kan av grundad anledning besluta att en utredning enligt 1 mom. inte krävs. 
Om inga uppgifter om förutsättningarna med hänsyn till hälsan är tillgängliga när en person anställs i ett tjänsteförhållande, skall anställningen vara villkorlig. En villkorligt anställd tjänsteinnehavare skall lämna upplysningarna inom en av den anställande myndigheten utsatt skälig tid efter delfåendet av beslutet om anställning. Om upplysningarna inte lämnas inom den utsatta tiden eller om den myndighet som beslutar om anställning med anledning av upplysningarna inte anser att tjänsteinnehavaren är lämplig för tjänsten, konstaterar myndigheten genom sitt beslut att tjänsteförhållandet förfallit. Beslutet om att tjänsteförhållandet förfallit träder i kraft när tjänsteinnehavaren har delgivits beslutet. I annat fall fastställs anställningen av den myndighet som beslutar om anställningen eller av en lägre verkställande myndighet. 
Den som söker en kyrkoherdetjänst skall till ansökningshandlingarna foga uppgifter om förutsättningarna att sköta uppgiften med hänsyn till hälsan samt dessutom på förordnande av domkapitlet vid behov delta i kontroller och utredningar som görs för bedömning av saken.

15 §

Prövotid 

Vid anställning i tjänsteförhållande kan det bestämmas att en prövotid på högst sex månader börjar när tjänsteutövningen inleds. I tjänsteförhållanden för viss tid som understiger ett år kan prövotiden utgöra högst hälften av tjänsteförhållandets längd. Domkapitlet beslutar om att en prövotid skall föreskrivas för församlingspastorn i en församling. 
Om en tjänsteinnehavare anställs i ett annat tjänsteförhållande hos en och samma arbetsgivare, kan arbetsgivaren bestämma att en prövotid skall iakttas i det nya tjänsteförhållandet, om det sker en avsevärd förändring i tjänsteinnehavarens uppgifter eller ställning. 
Under prövotiden kan vardera parten häva tjänsteförhållandet med omedelbar verkan. Tjänsteförhållandet får inte hävas på de grunder som avses i 19 § i detta kapitel eller på grunder som annars är ovidkommande med tanke på syftet med prövotiden. 
På initiativ av domkapitlet eller arbetsgivaren beslutar domkapitlet att tjänsteförhållandet för en präst i en prästtjänst hävs under prövotiden. Domkapitlet skall behandla ärendet som brådskande. Beslut om hävning kan fattas vid det sammanträde i domkapitlet som följer på prövotiden, om ärendet har inletts vid domkapitlet under prövotiden. 
Vad som i denna paragraf föreskrivs om prövotid gäller inte ett tjänsteförhållande för en kyrkoherde, biskop, ecklesiastikråd, prästassessor eller kontraktsprost. 

16 §

Tjänsteförordnande samt utredning om villkoren i tjänsteförhållandet

En tjänsteinnehavare skall utan dröjsmål och om möjligt innan tjänsteutövningen inleds ges ett protokollsutdrag över att han eller hon anställts i tjänsteförhållande eller ett annat skriftligt tjänsteförordnande. Dessutom skall arbetsgivaren ge tjänsteinnehavaren i ett tjänsteförhållande som varar minst en månad en utredning över de viktigaste villkoren i tjänsteförhållandet, om de inte framgår av tjänsteförordnandet. Utredningen skall lämnas senast vid utgången av den första fulla lönebetalningsperioden och av den skall framgå åtminstone
1)	tjänstebeteckningen, 
2)	tjänsteförhållandets längd, 
3)	grunden för ett tjänsteförhållande för viss tid, 
4)	eventuell prövotid,
5)	tjänsteorten när tjänsteförhållandet inleds,
6)	begynnelsetidpunkten för tjänsteutövningen, 
7)	huvudsakliga tjänsteuppgifter eller grunden för hur de bestäms,
8)	grunderna för avlöningen samt lönebetalningsperioden, 
9)	den ordinarie arbetstiden i ett tjänsteförhållande på deltid eller, om arbetstid inte tillämpas på tjänsteinnehavaren, arbetsmängdens relativa andel av den fulla arbetsmängden i tjänsten, samt
10)	hur semestern bestäms.
Domkapitlet utfärdar tjänsteförordnande i fråga om en prästtjänst i en församling och en kyrklig samfällighet. Arbetsgivaren lämnar en utredning om de viktigaste villkoren i tjänsteförhållandet. Interimistiskt tjänsteförordnande till en prästtjänst i en församling och en kyrklig samfällighet kan utfärdas även vid sidan av egen tjänst.

17 §

Tidpunkten då ett tjänsteförhållande uppkommer samt då tjänsteinnehavarens rättigheter och
skyldigheter inträder

Ett tjänsteförhållande uppkommer då ett beslut om anställning i tjänsteförhållande fattas.
En tjänsteinnehavares rättigheter och skyldigheter inträder den dag tjänsteutövningen inleds, om inte något annat bestäms eller föreskrivs om en tidigare begynnelsetidpunkt i denna lag eller någon annanstans.
Om en tjänsteinnehavare anställs i ett annat tjänsteförhållande hos en och samma arbetsgivare, avbryts inte tjänsteinnehavarens anställning om han eller hon omedelbart övergår till det andra tjänsteförhållandet. 

Arbetsgivarens skyldigheter

18 §

Allmän förpliktelse 

Arbetsgivaren skall se till att tjänsteinnehavaren ges sina förmåner och rättigheter enligt tjänsteförhållandet.

19 §

Diskrimineringsförbud

Arbetsgivaren får inte vid anställning i tjänsteförhållande eller under ett tjänsteförhållande utan godtagbart skäl särbehandla sökande eller tjänsteinnehavare på grund av ålder, hälsotillstånd, funktionshinder, nationellt eller etniskt ursprung, nationalitet, sexuell läggning, språk, religion, åsikt, övertygelse, familjeförhållanden, fackföreningsverksamhet, politisk verksamhet eller någon annan därmed jämförbar omständighet. Bestämmelser om förbud mot diskriminering på grund av kön finns i lagen om jämställdhet mellan kvinnor och män (609/1986). Bestämmelser om vad som avses med diskriminering samt om förbud mot repressalier och om bevisbördan vid behandlingen av diskrimineringsärenden finns i lagen om likabehandling (21/2004).
I tjänsteförhållanden för viss tid eller på deltid får inte enbart på grund av tjänsteförhållandets eller arbetstidens längd tillämpas ofördelaktigare anställningsvillkor än i andra tjänsteförhållanden, om det inte är motiverat av sakliga skäl.
Arbetsgivaren skall även i övrigt bemöta tjänsteinnehavarna opartiskt, om det med hänsyn till tjänsteinnehavarnas uppgifter och ställning inte finns anledning att avvika från detta.

20 §

Utvecklande av arbetslaget och arbetsklimatet 

När en uppgift som tjänsteinnehavaren sköter eller arbetsmetoderna förändras eller utvecklas skall arbetsgivaren sträva efter att se till att tjänsteinnehavaren kan klara av skötseln av sina uppgifter. Arbetsgivaren skall också sträva efter att främja tjänsteinnehavarens möjligheter att utvecklas i enlighet med sin förmåga. Arbetsgivaren skall sträva efter att främja sina relationer till tjänsteinnehavarna liksom även de inbördes relationerna mellan tjänsteinnehavarna och övriga anställda.

21 §

Arbetarskydd

Arbetsgivaren skall sköta arbetarskyddet i syfte att skydda tjänsteinnehavarna mot olycksfall och hälsorisker enligt vad som bestäms i arbetarskyddslagen (738/2002) och med stöd av den.
Om en gravid tjänsteinnehavares arbetsuppgifter eller arbetsförhållanden äventyrar hennes eller fostrets hälsa och riskfaktorn i arbetet eller arbetsförhållandena inte kan elimineras, skall arbetsgivaren sträva efter att för graviditetstiden flytta tjänsteinnehavaren till andra uppgifter som är lämpliga med beaktande av hennes arbetsförmåga och yrkesskicklighet.

22 §

Förande av matrikel

Arbetsgivaren skall föra matrikel över tjänsteinnehavarna och arbetstagarna. I domkapitlet förs matrikel över stiftets präster. I fråga om registrering, användning och utplåning av uppgifter i matrikeln skall iakttas bestämmelserna i matrikellagen (1010/1989).

23 §

Lönespecifikation

Arbetsgivaren skall i samband med lönebetalningen ge tjänsteinnehavaren en specifikation, av vilken framgår lönens belopp och de grunder enligt vilka den bestäms.

24 §

Mötesrätt 

Arbetsgivaren skall tillåta att tjänsteinnehavarna och deras organisationer under pauser och utanför arbetstiden avgiftsfritt använder lämpliga lokaler i arbetsgivarens besittning för behandling av frågor som gäller tjänsteförhållanden och frågor som hör till en fackförenings verksamhet. Utövandet av mötesrätten får inte orsaka olägenheter för arbetsgivarens verksamhet. 

Tjänsteinnehavarens skyldigheter

25 §

Allmänna skyldigheter

Tjänsteinnehavaren skall sköta de uppgifter som hör till tjänsteförhållandet på behörigt sätt, utan dröjsmål och med iakttagande av behöriga bestämmelser och föreskrifter samt arbetsgivarens arbetslednings- och övervakningsföreskrifter.
Tjänsteinnehavaren skall i sin uppgift handla opartiskt och uppträda så som hans eller hennes ställning och uppgifter förutsätter.
En tjänsteinnehavare som har brutit mot eller åsidosatt sina skyldigheter i tjänsteförhållandet kan tilldelas en varning.
Tjänsteinnehavaren får inte kräva, ta emot eller acceptera en ekonomisk eller någon annan förmån enligt 40 kap. i strafflagen (39/1889).

26 §

Oundgängliga och brådskande tjänsteuppgifter 

Under sin fritid skall präster och andra tjänsteinnehavare som arbetstidslagen inte tillämpas på, sköta oundgängliga och brådskande tjänsteuppgifter, om inte skötseln av dem har kunnat ordnas på annat sätt. Tjänsteinnehavaren är skyldig att vid sidan av sin egen tjänst tjänstgöra som vikarie för en annan präst eller tjänsteinnehavare under dennes semester och tjänstefria dag.

27 §

Tystnadsplikt 

Beträffande tystnadsplikt gäller utöver vad som föreskrivs i denna lag vad som föreskrivs om tystnadsplikt i lagen om offentlighet i myndigheternas verksamhet (621/1999) eller i någon annan lag.

28 §

Bisyssla och konkurrerande verksamhet 

Med bisyssla avses ett tjänsteförhållande eller ett avlönat arbete samt en uppgift av bestående natur, som tjänsteinnehavaren har rätt att avsäga sig, samt yrke, näring och rörelse.  
En tjänsteinnehavare får inte ta emot eller inneha en bisyssla, som kräver att arbetstid används för uppgifter som hör till bisysslan, om inte arbetsgivaren på ansökan beviljar tillstånd därtill. Tillstånd krävs också av en tjänsteinnehavare i huvudsyssla och utan fast arbetstid. Tillstånd kan beviljas också för viss tid och begränsat. Domkapitlet beviljar innehavaren av en prästtjänst i en församling tillstånd att inneha bisyssla. Ett tillstånd kan återkallas om det finns skäl därtill. Tjänsteinnehavaren skall ges tillfälle att bli hörd innan tillståndet återkallas.
Vid prövning av om tillstånd till bisyssla skall beviljas skall det beaktas att tjänsteinnehavaren inte på grund av bisysslan får bli jävig i sina uppgifter.Bisysslan får inte heller äventyra förtroendet för opartiskheten i skötseln av uppgifterna och inte heller annars inverka menligt på en behörig skötsel av uppgifterna. Verksamhet som i egenskap av konkurrerande verksamhet uppenbart skadar arbetsgivaren får inte utövas som bisyssla.  
En tjänsteinnehavare får inte medan tjänsteförhållandet varar vidta sådana åtgärder för förberedande av konkurrerande verksamhet som med beaktande av 3 mom. inte kan anses vara godtagbara. 
I fråga om annan bisyssla än sådan som avses i 2 mom. skall tjänsteinnehavaren göra anmälan till arbetsgivaren. Sedan tjänsteinnehavaren getts tillfälle att bli hörd kan arbetsgivaren på de grunder som anges i 3 mom. förbjuda tjänsteinnehavaren att ta emot eller inneha en sådan bisyssla.

29 §

Lämnande av hälsoupplysningar 

Utöver vad som bestäms i lagen om företagshälsovård (1383/2001) är en tjänsteinnehavare för utredande av arbets- och funktionsförmåga skyldig att på arbetsgivarens begäran lämna denna behövliga upplysningar om sina förutsättningar att sköta uppgiften med hänsyn till hälsan. Tjänsteinnehavaren är även skyldig att på förordnande av arbetsgivaren delta i kontroller och undersökningar som utförs för att hans eller hennes hälsotillstånd skall konstateras, om det är nödvändigt för att utreda förutsättningarna för skötseln av uppgiften. Vad gäller en församlingspräst ges förordnandet av domkapitlet. Innan förordnandet ges skall tjänsteinnehavaren ges tillfälle att bli hörd. I fråga om självbestämmanderätten för en patient gäller vad som särskilt föreskrivs om den.
Arbetsgivaren svarar för nödvändiga kostnader för i 1 mom. avsedda kontroller och undersökningar som förordnats av arbetsgivaren. 

30 §

Arbetarskydd

Tjänsteinnehavaren skall sköta arbetarskyddet enligt vad som i arbetarskyddslagen (738/2002) och med stöd av den föreskrivs om tjänsteinnehavarens skyldigheter. 

31 §

Straffregisterutdrag 

En förutsättning för utnämning till en tjänst eller anställning i ett tjänsteförhållande är i de fall som avses i 2 § i lagen om kontroll av brottslig bakgrund hos personer som arbetar med barn (504/2002) att personen i fråga på begäran av den myndighet som tillsätter tjänsten har visat upp ett straffregisterutdrag enligt 6 § 2 mom. i straffregisterlagen (770/1993). På uppvisande av ett straffregisterutdrag tillämpas också bestämmelserna i 6-10 § i lagen om kontroll av brottslig bakgrund hos personer som arbetar med barn (504/2002). Om ett straffregisterutdrag inte finns att tillgå när en tjänst tillsätts skall beslutet vara villkorligt och bekräftas först när ett utdrag har visats upp. Den som villkorligt valts till tjänsten skall visa upp ett straffregisterutdrag senast inom 30 dagar efter delfåendet av beslutet om valet eller inom en längre tidsfrist som den myndighet som tillsätter tjänsten beviljat av särskilda skäl vid hot att valet i övrigt förfaller. Om utdraget inte visas upp inom ovan avsedd tid, förfaller valet. Den myndighet som gjort det villkorliga valet fattar beslut om att valet skall bekräftas eller förfalla. En behörig lägre verkställande myndighet kan besluta om bekräftandet. 
Den som söker en kyrkoherdetjänst skall alltid tillställa domkapitlet ett straffregisterutdrag innan valförslaget upprättas. I övrigt tillämpas på uppvisande av ett straffregisterutdrag bestämmelserna i 1 mom. 

32 §

Narkotikatest

Den som anställs i en tjänst kan åläggas att som en förutsättning för utnämning till tjänsten visa upp ett intyg över narkotikatest i de situationer som avses i 7 § i lagen om integritetsskydd i arbetslivet (759/2004). I fråga om rätten att ålägga en tjänsteinnehavare att visa upp ett intyg över ett narkotikatest gäller vad som föreskrivs i lagen om integritetsskydd i arbetslivet.

Förändringar i tjänsteförhållandet 

33 §

Ombildning av tjänsteförhållande till tjänsteförhållande på deltid 

Arbetsgivaren kan med iakttagande av uppsägningstiden och efter att ha gett tjänsteinnehavaren tillfälle att bli hörd ensidigt ombilda ett tjänsteförhållande till ett tjänsteförhållande på deltid på en uppsägningsgrund som avses i 49 § i detta kapitel. Arbetsgivaren skall få ett utlåtande i ärendet av domkapitlet innan en tjänst som en kaplan i en församling eller som församlingspastor ombildas till en tjänst på deltid.
Ett tjänsteförhållande för en biskop eller ett ecklesiastikråd kan inte ombildas till ett tjänsteförhållande på deltid.

34 §

En deltidsanställd tjänsteinnehavares rätt till ett tjänsteförhållande på heltid 

En arbetsgivare som behöver nya tjänsteinnehavare för liknande uppgifter i ett tjänsteförhållande på heltid, skall utan hinder av 59 § i detta kapitel i första hand erbjuda en tjänsteinnehavare som anställts på deltid tills vidare en möjlighet att övergå till ett sådant tjänsteförhållande, förutsatt att tjänsteinnehavaren på förhand skriftligen har uttryckt önskemål om ett tjänsteförhållande på heltid, att han eller hon uppfyller behörighetsvillkoren för tjänsteförhållandet och uppgiften är lämplig för honom eller henne.  

35 §

Ändring av tjänsteutövningsskyldigheten 

Den myndighet som beslutar om anställning i ett tjänsteförhållande som gäller tills vidare kan sedan den gett tjänsteinnehavaren tillfälle att bli hörd besluta att tjänsteinnehavarens tjänsteutövningsskyldighet skall ändras, om en omorganisering av verksamheten eller någon annan grundad anledning så förutsätter.
Kyrkoherden beslutar om en ändring av tjänsteutövningsskyldigheten för en innehavare av en tjänst som en kaplan i en församling eller som församlingspastor. Gemensamma kyrkorådet beslutar om en ändring av tjänsteutövningsskyldigheten för en församlingspastor i en kyrklig samfällighet, om inte något annat bestäms i ett reglemente eller en instruktion. 

36 §

Förflyttning av en tjänsteinnehavare till ett annat tjänsteförhållande

En tjänsteinnehavare kan förflyttas till ett annat tjänsteförhållande vars behörighetsvillkor han eller hon uppfyller och som kan anses lämpligt för honom eller henne, om tjänsteinnehavarens ställning som anställd tills vidare eller för viss tid inte ändras och det för förflyttningen finns grundad anledning i anslutning till en omorganisering av verksamheten eller uppgifterna och tjänsteinnehavarens ordinarie lön inte sjunker, eller tjänsteinnehavaren har gett sitt samtycke till förflyttningen eller det finns något annat godtagbart skäl till förflyttningen och tjänsteinnehavaren har gett sitt samtycke till den.  
En tjänsteinnehavare kan av grundad anledning för högst ett år förflyttas till ett annat tjänsteförhållande hos den egna arbetsgivaren, om tjänsteinnehavaren uppfyller behörighetsvillkoren för tjänsteförhållandet och det kan anses vara lämpligt för honom eller henne och förutsatt att tjänsteinnehavarens ordinarie lön inte sjunker.  Förordnandet för tjänsteinnehavaren kan när som helst återkallas, varvid tjänsteinnehavaren är skyldig att omedelbart återgå till sitt tidigare tjänsteförhållande med därtill hörande löneförmåner. Återkallandet träder i kraft omedelbart.  
Tjänsteinnehavaren skall före sådan förflyttning som avses i 1 och 2 mom. eller före sådant återkallande som avses i 2 mom. ges tillfälle att bli hörd.  

37 §

Tjänsteinnehavares ställning vid ändring i församlingsindelning och överlåtelse av rörelse 

Bestämmelser om hur en ändring i församlingsindelningen inverkar på personalens ställning finns i 13 kap. i denna lag och 13 kap. i kyrkoordningen. 
Med annan överlåtelse av arbetsgivarens rörelse avses i denna paragraf överlåtelse av arbetsgivarens verksamhet till en annan arbetsgivare, om den del som överlåts efter överlåtelsen förblir oförändrad eller likartad.   
Vid sådan överlåtelse av rörelse som avses i 2 mom. övergår de rättigheter och skyldigheter som arbetsgivaren har med anledning av de tjänsteförhållanden som gäller vid tiden för överlåtelsen på rörelsens nya ägare eller innehavare. Om överlåtelsen sker till en privaträttslig sammanslutning eller stiftelse, övergår tjänsteinnehavarna i arbetsavtalsförhållande hos förvärvaren. Vad som ovan bestäms om övergång av rättigheter och skyldigheter gäller härvid dock inte de rättigheter och skyldigheter som uttryckligen följer av tjänsteförhållandet och som inte är utmärkande för ett anställningsförhållande.  
Överlåtaren och förvärvaren ansvarar solidariskt för en lönefordran eller fordran av annat slag som följer av tjänsteförhållandet, om den har förfallit till betalning före överlåtelsen. Överlåtaren är dock gentemot förvärvaren ansvarig för en fodran som förfallit till betalning före överlåtelsen, om inte något annat har avtalats.  
Förvärvaren är skyldig att iaktta det tjänstekollektivavtal som gäller vid tiden för överlåtelsen så som bestäms i 5 § i lagen om kollektivavtal (436/1946).

Tjänstledighet

38 §

Tjänstledighet

En tjänsteinnehavare kan på ansökan beviljas befrielse för viss tid från skötseln av tjänsteuppgifterna antingen helt eller delvis.
En tjänsteinnehavare har rätt att i enlighet med 32 b § i kommunallagen (365/1995) få ledigt från arbetet för att sköta kommunala förtroendeuppdrag.
I fråga om partiell sjukfrånvaro för en tjänsteinnehavare gäller vad som föreskrivs i 2 kap. 11 a § 1 och 2 mom. i arbetsavtalslagen (55/2001).

39 §

Ansökan om och beviljande av tjänstledighet 

Tjänstledighet skall sökas skriftligen, om inte något annat bestäms någon annanstans eller föreskrivs i tjänstekollektivavtal.
Beviljande av tjänstledighet och tjänstledighetens längd är beroende av arbetsgivarens prövning, om inte något annat bestäms någon annanstans eller föreskrivs i tjänstekollektivavtal. Om tjänstledighet inte kan beviljas i enlighet med ansökan, skall ansökan avslås eller tjänstledigheten med tjänsteinnehavarens skriftliga samtycke beviljas på något annat sätt.
Om tjänsteinnehavaren har uteblivit från tjänsteutövningen och inte har beviljats tjänstledighet, antecknas frånvaron i efterhand som tjänstledighet, om arbetsgivaren konstaterar att frånvaron berott på ett oöverstigligt hinder eller något annat giltigt skäl.
I kyrkoordningen finns bestämmelser om den myndighet som beviljar tjänstledighet. Kyrkostyrelsen kan meddela närmare föreskrifter om ordnandet av tjänstledighet samt av semester och fritid för församlingsprästerna.

40 §

Avbrytande och återkallande av tjänstledighet

Avbrytande eller återkallande av tjänstledighet på tjänsteinnehavarens begäran är beroende av arbetsgivarens prövning, om inte något annat anges i lag eller föreskrivs i tjänstekollektivavtal.
En tjänstledighet avbryts för den tid som den tjänstlediga tjänsteinnehavaren med sitt samtycke av grundad anledning förordnas att sköta vissa tjänsteuppgifter.
Om tjänstledigheten används för något annat ändamål än vad den beviljats för, kan den avbrytas eller återkallas. Innan beslut fattas skall tjänsteinnehavaren ges tillfälle att bli hörd.

41 §

Familjeledighet

Tjänsteinnehavare har rätt att få tjänstledighet för familjeledighet enligt vad som bestäms i 4 kap. 1–8 § i arbetsavtalslagen (55/2001).

Permittering

42 §

Permittering

Arbetsgivaren har rätt att permittera en tjänsteinnehavare så att tjänsteutövningen och lönebetalningen avbryts tills vidare eller för viss tid antingen helt eller delvis medan tjänsteförhållandet i övrigt består, om arbetsgivaren har en grund enligt 49 § i detta kapitel att säga upp tjänsteförhållandet. Kyrkoherdar, biskopar och ecklesiastikråd får inte permitteras. Ett utlåtande skall begäras av domkapitlet om permittering av någon annan församlingspräst. Permitteringen hindrar inte tjänsteinnehavaren från att ta något annat arbete för permitteringstiden.
Tjänsteinnehavaren kan på det sätt som nämns i 1 mom. permitteras för högst 90 dagar, om uppgifterna eller arbetsgivarens förutsättningar att erbjuda arbete har minskat tillfälligt och arbetsgivaren inte skäligen kan ordna andra uppgifter eller någon utbildning som lämpar sig för arbetsgivarens behov. Genom tjänstekollektivavtal kan inte avtalas om en förlängning av den ovan avsedda maximitiden för permittering.  
Medan tjänsteförhållandet varar kan tjänsteinnehavaren och arbetsgivaren på initiativ av arbetsgivaren avtala om permittering av tjänsteinnehavaren på det sätt som anges i 1 mom. i de fall då det är behövligt på grund av arbetsgivarens verksamhet eller ekonomiska situation.  
Är en tjänsteinnehavare permitterad tills vidare, skall tjänsteinnehavaren minst en vecka tidigare underrättas om att tjänsteutövningen återupptas, om inte något annat har överenskommits.  
Har ett beslut om permittering upphävts till följd av rättelseyrkande eller besvär på andra grunder än de som avses i 1 eller 2 mom. och arbetsgivaren genom ett nytt beslut har beslutat om samma permittering och detta beslut har vunnit laga kraft, anses permitteringen ha verkställts enligt det första beslutet, om inte något annat följer av delgivningstiden för det första beslutet eller på grund av att permitteringen återkallas.

43 §

Permitteringsförfarande 

Arbetsgivaren skall på basis av till buds stående uppgifter ge tjänsteinnehavaren förhandsinformation om grunderna för permitteringen samt om dess beräknade omfattning, det sätt på vilket den genomförs, begynnelsetidpunkten och dess längd. Om permitteringen gäller flera tjänsteinnehavare, kan informationen ges till förtroendemannen eller tjänsteinnehavarna gemensamt. Informationen skall ges utan dröjsmål efter det att arbetsgivaren fått kännedom om behovet av en permittering. Informationen behöver inte ges, om arbetsgivaren med stöd av tjänstekollektivavtal skall ge motsvarande information.
Ett beslut om permittering skall skriftligen delges tjänsteinnehavaren minst 14 dagar innan permitteringen börjar. Permitteringsbeslutet ges till tjänsteinnehavaren personligen. Om permitteringsbeslutet inte kan ges personligen, får det skickas per brev med iakttagande av samma frist. Ett beslut som lämnats per brev anses ha kommit till tjänsteinnehavarens kännedom senast den sjunde dagen efter det att beslutet postades. I permitteringsbeslutet skall nämnas grunden för permitteringen, begynnelsetidpunkten och en tidsbestämd permitterings längd samt, i fråga om permittering tills vidare, permitteringens beräknade längd. Permitteringsbeslutet skall delges förtroendemannen och, om permitteringen gäller minst tio tjänsteinnehavare, även arbetskraftsmyndigheterna.

44 §

Uppsägning av tjänsteförhållande i samband med permittering

En permitterad tjänsteinnehavare har rätt att utan uppsägningstid säga upp sitt tjänsteförhållandet så att det upphör när som helst under permitteringen, dock inte under den sista veckan före permitteringens slut, om tjänsteinnehavaren känner till när permitteringen kommer att upphöra. Andra avtal är ogiltiga.
Om permitteringen har trätt i kraft utan att tjänsteinnehavaren har fått till godo en uppsägningstid enligt 52 § 1 mom. i detta kapitel och arbetsgivaren säger upp tjänsteinnehavaren innan permitteringen upphör, har tjänsteinnehavaren rätt att i ersättning få sin lön för uppsägningstiden. Från lönen för uppsägningstiden får arbetsgivaren dra av 14 dagars lön, om tjänsteinnehavaren har permitterats med iakttagande av mer än 14 dagars lag- eller avtalsenlig tid för meddelande om permittering.
Om permitteringen har trätt i kraft utan att tjänsteinnehavaren har fått till godo den uppsägningstid som gäller när tjänsteförhållandet avslutas, och permitteringen gäller tills vidare och har varat i minst 200 kalenderdagar utan avbrott, har den permitterade tjänsteinnehavaren om han eller hon säger upp tjänsteförhållandet rätt att i ersättning få sin lön för uppsägningstiden så som bestäms i 2 mom. 

45 §

Ersättning för inkomstbortfall 

Om ett beslut om permittering genom ett lagakraftvunnet beslut upphävs på grund av att det strider mot 42 § 1 eller 2 mom. i detta kapitel, betalas till tjänsteinnehavaren den inkomst för ordinarie arbetstid som tjänsteinnehavaren gått miste om med anledning av den lagstridiga permitteringen så som bestäms i 57 § i detta kapitel. 

Upphörande av tjänsteförhållande

46 §

Upphörande av ett tjänsteförhållande utan uppsägning 

Ett tjänsteförhållande upphör utan uppsägning och uppsägningstid 
1)	då den tid för vilken en tjänsteinnehavare anställts har löpt ut,  
2)	då det uppdrag för vilket en tjänsteinnehavare anställts är slutfört,  
3)	oberoende av den tid för vilken en tjänsteinnehavare som anställts som vikarie för viss tid har anställts då den tjänsteinnehavare som anställts tills vidare återgår i tjänsteutövning, om denna med stöd av lag eller tjänstekollektivavtal har en absolut rätt att återgå i tjänsteutövning,  
4)	då en tjänsteinnehavare med stöd av tjänsteförhållandet har beviljats full invalidpension tills vidare, vid utgången av den kalendermånad då tjänsteinnehavarens rätt till lön för sjukdomstid har upphört eller, om arbetsgivaren har fått vetskap om beslutet om invalidpension senare, den dag då beslutet delgavs,  
5)	då villkorlig anställning av en tjänsteinnehavare enligt 14 § 3 mom. eller 31 § 1 mom. i detta kapitel inte bekräftas, från och med den dag som följer på den dag då beslutet att anställningen förfaller delgavs,  
6)	vid utgången av den kalendermånad under vilken en tjänsteinnehavare fyller 68 år, om inte med tjänsteinnehavaren avtalas om förlängning för viss tid av tjänsteförhållandet, eller
7)	då en tjänsteinnehavare utträder ur kyrkan. Den myndighet som har rätt att säga upp tjänsteinnehavaren skall härvid utan dröjsmål konstatera att tjänsteförhållandet upphört. Tjänsteförhållandet anses ha upphört den dag då den myndighet som har rätt att verkställa uppsägning har delgivit tjänsteinnehavaren beslutet om att tjänsteförhållandet upphör. Innan tjänsteförhållandet konstateras ha upphört, skall tjänsteinnehavaren ges tillfälle att bli hörd. 
Efter att ha hört församlingen ingår domkapitlet det avtal med en församlingspräst som avses i 1 mom. 6 punkten.
Ett tjänsteförhållande för innehavaren av en prästtjänst upphör utan uppsägning och uppsägningstid när domkapitlet med stöd av 5 kap. 3 § i denna lag beviljar en präst avsked från prästämbetet eller bestämmer att en präst skall förlora sitt prästämbete.

47 §

Uppsägningsgrunder som beror på tjänsteinnehavaren 

En arbetsgivare får inte säga upp ett tjänsteförhållande av något skäl som beror på tjänsteinnehavaren, om inte skälet är sakligt och vägande. Som sådana skäl kan anses allvarligt brott mot eller åsidosättande av sådana förpliktelser som följer av tjänsteförhållandet, en lag eller bestämmelser och som är av väsentlig betydelse för tjänsteförhållandet samt en väsentlig förändring av de personliga arbetsförutsättningar på grund av vilka tjänsteinnehavaren inte längre kan klara av sina arbetsuppgifter. Vid bedömningen av om det är fråga om ett sakligt och vägande skäl skall arbetsgivarens och tjänsteinnehavarens omständigheter beaktas som en helhet.
En sådant skäl som avses i 1 mom. är åtminstone inte 
1)	tjänsteinnehavarens sjukdom, handikapp eller olycksfall, om inte tjänsteinnehavarens arbetsförmåga på grund därav har minskat väsentligt och för så lång tid att det inte rimligen kan förutsättas att arbetsgivaren fortsätter tjänsteförhållandet, 
2)	deltagande i en stridsåtgärd som en tjänsteinnehavarförening verkställt enligt föreningens beslut,  
3)	tjänsteinnehavarens politiska eller religiösa åsikter eller andra åsikter eller tjänsteinnehavarens deltagande i samhälls- eller föreningsverksamhet, eller 
4)	anlitande av rättsskyddsmedel som står till buds för tjänsteinnehavaren. 
En tjänsteinnehavare som har åsidosatt eller brutit mot sina förpliktelser som följer av tjänsteförhållandet får dock inte sägas upp förrän tjänsteinnehavaren varnats och därigenom beretts möjlighet att rätta till sitt förfarande.
Arbetsgivaren skall före uppsägningen reda ut om det är möjligt att undvika uppsägning genom att tjänsteinnehavaren placeras i ett annat tjänsteförhållande.  
Om grunden för uppsägningen är en så allvarlig överträdelse i anslutning till tjänsteförhållandet att det rimligen inte kan förutsättas att arbetsgivaren fortsätter tjänsteförhållandet, behöver 3 och 4 mom. inte iakttas. 

48 §

Åberopande av uppsägningsgrund som beror på tjänsteinnehavaren

Uppsägning på någon grund som avses i 47 § i detta kapitel skall ske inom skälig tid efter det att den myndighet som beslutar om uppsägningen har fått kännedom om uppsägningsgrunden.

49 §

Uppsägning av ekonomiska orsaker eller av produktionsorsaker

Ett tjänsteförhållande kan sägas upp om tjänsteinnehavarens uppgifter av ekonomiska orsaker, till följd av omorganiseringar hos arbetsgivaren eller inom enheten i fråga eller av någon annan jämförbar orsak har minskat väsentligt och varaktigt. En uppsägning förutsätter dessutom att tjänsteinnehavaren med beaktande av yrkesskicklighet och förmåga inte skäligen kan placeras i ett annat tjänsteförhållande eller anställas i ett arbetsavtalsförhållande med uppgifter som inte väsentligt avviker från tjänsteinnehavarens uppgifter eller utbildas för nya uppgifter.
Någon grund för uppsägning enligt 1 mom. anses åtminstone inte föreligga då
1) uppsägningen har föregåtts eller följts av att en ny person anställts för liknande uppgifter, och förändringar i arbetsgivarens verksamhetsbetingelser inte har inträffat under samma tid, eller då 
2) den omorganisering av arbetsuppgifterna som har uppgivits som orsak till uppsägningen i själva verket inte minskar de uppgifter som arbetsgivaren kan erbjuda eller ändrar uppgifternas art.

50 §

Särskilt uppsägningsskydd

En tjänsteinnehavare som har beviljats tjänstledighet för familjeledighet har samma uppsägningsskydd som en arbetstagare har enligt arbetsavtalslagen. Detsamma gäller för en tjänsteinnehavare som är gravid eller som kommer att utnyttja sin rätt till ovan nämnd ledighet. 
En förtroendemans tjänsteförhållande kan sägas upp enligt 47 § i detta kapitel endast om majoriteten av de tjänsteinnehavare och arbetstagare vars förtroendeman han eller hon är ger sitt samtycke. Tjänsteförhållandet kan sägas upp enligt 49 § i detta kapitel endast om arbetet upphör helt och hållet och det inte kan ordnas något annat arbete som motsvarar tjänsteinnehavarens yrkesskicklighet eller tjänsteinnehavaren inte kan omskolas för något annat arbete på det sätt som avses i 49 § i detta kapitel.  

51 §

Uppsägningsrätt i samband med överlåtelse av rörelse 

Förvärvaren av en rörelse får inte säga upp en tjänsteinnehavares anställning enbart på grund av överlåtelse av rörelse enligt 37 § 2 mom. i detta kapitel. 
När arbetsgivaren överlåter en rörelse på det sätt som avses i 37 § 2 mom. i detta kapitel, får tjänsteinnehavaren utan iakttagande av den uppsägningstid som annars skall tillämpas i tjänsteförhållandet eller oberoende av uppsägningstidens längd säga upp tjänsteförhållandet att upphöra på dagen för överlåtelsen, om arbetsgivaren eller den nya innehavaren av rörelsen har underrättat tjänsteinnehavaren om överlåtelsen senast en månad före dagen för överlåtelsen. Om tjänsteinnehavaren har underrättats om överlåtelsen senare, får tjänsteinnehavaren säga upp sin anställning så att den upphör på dagen för överlåtelsen eller senare, dock senast inom en månad från underrättelsen.

52 §

Uppsägningstid

När arbetsgivaren säger upp en tjänsteinnehavares tjänsteförhållande är uppsägningstiden minst 
1)	14 dagar, om anställningen har varat högst ett år, 
2)	en månad, om anställningen har varat utan avbrott mer än ett men högst fyra år,  
3)	två månader, om anställning har varat utan avbrott mer än fyra men högst åtta år,  
4)	fyra månader, om anställningen har varat utan avbrott mer än åtta men högst 12 år, 
5)	sex månader, om anställningen har varat utan avbrott mer än 12 år, och 
6)	två månader, när det är fråga om en tjänst som kyrkoherde, biskop eller ecklesiastikråd.
När en tjänsteinnehavare säger upp sitt tjänsteförhållande är uppsägningstiden minst
1)	14 dagar, om anställningen har varat utan avbrott högst fem år,
2)	en månad, om anställningen har varat utan avbrott mer än fem år,
3)	två månader, om tjänsteinnehavaren anställs av kyrkofullmäktige eller gemensamma kyrkofullmäktige, och
4)	två månader, när det är fråga om en kyrkoherde, biskop eller ecklesiastikråd.
Uppsägningstiden börjar löpa dagen efter den då uppsägningen meddelas eller delges. På tjänsteinnehavarens begäran eller med dennas samtycke kan tillämpas en kortare uppsägningstid än den som avses i 1 och 2 mom.

53 §

Hävning av tjänsteförhållande 

Arbetsgivaren får endast av synnerligen vägande skäl häva ett tjänsteförhållande så att det gensat upphör oberoende av den uppsägningstid som skall iakttas eller av tidsfristen. Som sådana skäl kan betraktas ett så allvarligt brott mot eller åsidosättande av tjänsteinnehavarens förpliktelser som följer av lag eller bestämmelser och som är av väsentlig betydelse för tjänsteförhållandet att det inte skäligen kan förutsättas att arbetsgivaren fortsätter tjänsteförhållandet ens för den tid uppsägningstiden varar.

54 §

När hävningsrätten förfaller

Rätten att häva ett tjänsteförhållande förfaller, om inte skälet därtill redan före det har förlorat sin betydelse, inom 14 dagar efter det att arbetsgivaren har fått kännedom om orsaken till hävandet eller, om skälet är av fortgående art, från det arbetsgivaren har fått kännedom om att det bortfallit. Om ett giltigt hinder för hävning föreligger, får tjänsteförhållandet hävas inom 14 dagar efter att hindret bortföll.

55 §

Förfarandet vid upphävande av tjänsteförhållande

Innan arbetsgivaren säger upp eller häver ett tjänsteförhållande eller konstaterar att tjänsteförhållandet förfallit på basis av 14 § 2 mom. i detta kapitel skall tjänsteinnehavaren ges tillfälle att bli hörd om skälen jämte motivering till att tjänsteförhållandet upphävs. Vid hörandet har tjänsteinnehavaren rätt att anlita ett biträde. Tjänsteinnehavaren skall underrättas om rätten att anlita ett biträde. Arbetsgivarens beslut om uppsägning eller hävning eller om att tjänsteförhållandet förfallit jämte motivering skall antecknas i protokollet. 
Ett beslut om att tjänsteförhållandet har sagts upp eller hävts eller konstaterats ha förfallit skall delges tjänsteinnehavaren på det sätt som anges i 56 och 60 § i förvaltningslagen (434/2003).

56 §

Myndighet som säger upp eller häver ett tjänsteförhållande

Kyrkorådet, församlingsrådet eller någon annan myndighet som bestäms i ett reglemente säger upp andra tjänsteinnehavare i en församling än en präst i en prästtjänst eller häver tjänsteförhållandet. Gemensamma kyrkorådet eller någon annan myndighet som bestäms i reglementet säger upp andra tjänsteinnehavare i en kyrklig samfällighet än en präst i en prästtjänst eller häver tjänsteförhållandet. Domkapitlet säger upp biskopen och andra tjänsteinnehavare vid domkapitlet eller häver tjänsteförhållandet. Kyrkostyrelsen säger upp tjänsteinnehavare vid kyrkostyrelsen eller häver tjänsteförhållandet, om inte något annat föreskrivs.
Domkapitlet säger upp en präst i en prästtjänst i en församling eller en kyrklig samfällighet på en grund som avses i 47 § i detta kapitel och som beror på tjänsteinnehavaren eller kan häva prästens anställning på den grund som nämns i 53 § i detta kapitel. Om domkapitlet säger upp en präst eller häver prästens anställning skall domkapitlet före beslutet ge församlingen eller den kyrkliga samfälligheten möjlighet att avge ett utlåtande i ärendet.
Kyrkorådeteller församlingsrådet i en församling eller gemensamma kyrkorådet i en kyrklig samfällighet har rätt att hos domkapitlet framställa om uppsägning av en prästs tjänsteförhållande på uppsägningsgrunder som beror av tjänsteinnehavaren eller om hävning. Domkapitlet skall behandla ärendet som brådskande. Domkapitlet kan besluta att tjänsteförhållandet för en präst hävs vid det sammanträde i domkapitlet som följer på att den frist som föreskrivs i 54 § i detta kapitel löper ut, om ärendet har anhängiggjorts i domkapitlet under den frist som föreskrivs i 54 § i detta kapitel.
Kyrkorådet, församlingsrådet eller gemensamma kyrkorådet i en kyrklig samfällighet kan efter att domkapitlet avgett ett utlåtande om uppsägningen säga upp en kaplan eller församlingspastor av ekonomiska orsaker eller produktionsorsaker enligt 49 § i detta kapitel. Tjänsteförhållandet för en kyrkoherde samt för den enda kantorn i en församling eller för den enda tjänsteinnehavaren för diakonin kan inte sägas upp av ekonomiska orsaker eller produktionsorsaker enligt 49 § i detta kapitel.

57 §

Fortsättning av tjänsteförhållande 

En tjänsteinnehavares tjänsteförhållande fortsätter utan avbrott om uppsägningen eller hävningen av tjänsteförhållandet enligt ett lagakraftvunnet beslut har skett utan en lagstadgad grund för uppsägning eller hävning. En tjänsteinnehavares tjänsteförhållande fortsätter utan avbrott även när ett beslut enligt 14 § i detta kapitel om att tjänsteförhållandet förfaller har fattas utan en lagstadgad grund.
Om ett beslut om uppsägning eller hävning av ett tjänsteförhållande eller beslut om att tjänsteförhållandet har förfallit har upphävts till följd av rättelseyrkande eller besvär på andra grunder än de som avses i 1 mom. och arbetsgivaren genom ett nytt beslut har upphävt tjänsteförhållandet och detta beslut har vunnit laga kraft, anses tjänsteförhållandet ha upphört enligt det första beslutet i ärendet, om inte något annat följer av uppsägningstiden.
Om domstolen i ett fall enligt 53 § i detta kapitel anser att arbetsgivaren haft en uppsägningsgrund, anses tjänsteförhållandet fortsätta till utgången av den uppsägningstid som tillämpas i fråga om tjänsteinnehavaren och denna har rätt att få sin lön för uppsägningstiden.

58 §

Ersättning för inkomstbortfall 

När ett ärende som gäller upphävande av ett tjänsteförhållande i de fall som avses i 57 § 1 mom. i detta kapitel har avgjorts genom ett lagakraftvunnet beslut och arbetsgivaren har fått en sådan utredning som avses nedan i 2 mom., betalas till tjänsteinnehavaren utan dröjsmål den inkomst för den ordinarie arbetstiden som tjänsteinnehavaren med anledning av att tjänsteförhållandet upphävts i strid med lag har gått miste om minskad med motsvarande inkomst som tjänsteinnehavaren under samma tid förvärvat i en annan anställning, som yrkesutövare eller företagare och som tjänsteinnehavaren inte hade fått i tjänsten. Likaså beaktas som avdrag inkomstrelaterad dagpenning, grunddagpenning och arbetsmarknadsstöd enligt lagen om utkomstskydd för arbetslösa (1290/2002) samt dagpenning och moderskapspenning enligt sjukförsäkringslagen (364/1963) som för motsvarande tid betalats till tjänsteinnehavaren.
Tjänsteinnehavaren är skyldig att utan dröjsmål lämna arbetsgivaren en tillförlitlig utredning om andra förvärvsinkomster, inkomstrelaterad dagpenning, grunddagpenning, arbetsmarknadsstöd och sjukförsäkringsersättningar enligt 1 mom. som tjänsteinnehavaren erhållit.
Arbetsgivaren är skyldig att utan dröjsmål till arbetslöshetsförsäkringsfonden betala 75 procent och till arbetslöshetskassan i fråga 25 procent av den inkomstrelaterade dagpenning som betalats till tjänsteinnehavaren och till Folkpensionsanstalten den grunddagpenning eller det arbetsmarknadsstöd som betalats till tjänsteinnehavaren.
När tjänsteinnehavarens pensionsförmåner fastställs betraktas som löneinkomster den i 1 mom. avsedda inkomsten, i vilken som avdrag beaktats sådan pensionsberättigande inkomst som tjänsteinnehavaren förvärvat i en annan anställning eller som yrkesutövare eller företagare enligt 1 mom. Som avdrag beaktas inte sådana dagpenningar eller sådant arbetsmarknadsstöd som avses i 1 mom. Utan hinder av vad som föreskrivs någon annanstans anses tjänsteinnehavaren när pensionsrätten fastställs ha stått i ett fortlöpande tjänsteförhållande även under den tid som nämns i 1 mom. trots att ingen inkomst skall betalas till tjänsteinnehavaren för denna tid. 
Bestämmelserna i denna paragraf om inkomstrelaterad dagpenning, grunddagpenning och arbetsmarknadsstöd gäller också dagpenning avvägd enligt förtjänsten och grunddagpenning som utbetalas med stöd av lagen om utkomstskydd för arbetslösa (602/1984) samt arbetsmarknadsstöd som utbetalas med stöd av lagen om arbetsmarknadsstöd (1542/1993).

59 §

Återanställande av uppsagd tjänsteinnehavare  

Om arbetsgivaren på en grund som anges i 49 § i detta kapitel har sagt upp en tjänsteinnehavare som anställts tills vidare och inom nio månader från utgången av uppsägningstiden behöver en tjänsteinnehavare för ett sådant tjänsteförhållande med liknande uppgifter som är i kraft tills vidare eller över sex månader, skall arbetsgivaren hos den lokala arbetskraftsmyndigheten höra sig för om uppsagda tjänsteinnehavare söker arbete genom denna myndighets förmedling och, om så är fallet, i första hand erbjuda arbete åt uppsagda tjänsteinnehavare som uppfyller behörighetsvillkoren. Samma skyldighet gäller en sådan förvärvare av rörelse som avses i 37 § i detta kapitel, om överlåtaren har sagt upp tjänsteinnehavaren före överlåtelsen.
En arbetsgivare som uppsåtligen eller av oaktsamhet försummar att uppfylla sina skyldigheter enligt 1 mom. skall ersätta tjänsteinnehavaren för den skada som härigenom uppkommit.

Avstängning  från tjänsteutövning 

60 §

Avstängning från tjänsteutövning 

Om det på sannolika grunder kan misstänkas att en tjänsteinnehavare i sin tjänsteutövning har gjort sig skyldig till tjänstebrott eller på något annat sätt handlat i strid med sina skyldigheter, kan tjänsteinnehavaren avstängas från tjänsteutövning för tiden för undersökningen eller rättegången. Anmälan om brott skall göras utan dröjsmål, om det är fråga om ett uppenbart tjänstebrott.
Om det på sannolika grunder kan misstänkas att en tjänsteinnehavare utanför sin tjänsteutövning har gjort sig skyldig till ett brott, kan tjänsteinnehavaren avstängas från tjänsteutövning för tiden för undersökningen eller rättegången, om de omständigheter som framkommit i saken kan inverka på tjänsteinnehavarens förutsättningar att sköta sina uppgifter.
I andra fall än de som avses i 1 och 2 mom. kan en tjänsteinnehavare avstängas från tjänsteutövning för den tid som tjänsteinnehavaren av skäl som beror på tjänsteinnehavaren själv inte kan sköta sina tjänsteuppgifter på behörigt sätt. 
Den myndighet som nämns i 61 § i detta kapitel kan interimistiskt besluta om att en tjänsteinnehavare avstängs från tjänsteutövning till dess den myndighet som beslutar i ärendet har fattat ett beslut, dock högst för fyra veckor.

61 §

Myndighet som beslutar om avstängning från tjänsteutövning

Om avstängning av en tjänsteinnehavare i en församling från tjänsteutövning beslutar kyrkorådet, församlingsrådet eller någon annan myndighet som fastställs i ett reglemente. Kyrkoherden kan interimistiskt fatta beslut om avstängning av en tjänsteinnehavare i en församling från tjänsteutövning.
Domkapitlet beslutar efter att ha hört kyrkorådet, församlingsrådet eller gemensamma kyrkorådet om avstängning av en präst i en prästtjänst från tjänsteutövning. Biskopen kan interimistiskt fatta beslut om avstängning av en kyrkoherde från tjänsteutövning och kyrkoherden kan interimistiskt fatta beslut om avstängning av en annan präst i församlingen från tjänsteutövning. Ordföranden för gemensamma kyrkorådet kan interimistiskt besluta om avstängning av en präst i en kyrklig samfällighet från tjänsteutövning.
Gemensamma kyrkorådet eller någon annan myndighet som anges i ett reglemente beslutar om avstängning av andra tjänsteinnehavare i en kyrklig samfällighet än en församlingspastor. Ordföranden för gemensamma kyrkorådet kan interimistiskt besluta om avstängning av en tjänsteinnehavare i en kyrklig samfällighet från tjänsteutövning.
Domkapitlet beslutar om avstängning av en tjänsteinnehavare i ett domkapitel från tjänsteutövning. Biskopen kan interimistiskt besluta om avstängning av en tjänsteinnehavare vid domkapitlet från tjänsteutövning.
Kyrkostyrelsen beslutar om avstängning av en tjänsteinnehavare vid kyrkostyrelsen från tjänsteutövning. Kanslichefen kan interimistiskt besluta om avstängning av en tjänsteinnehavare vid kyrkostyrelsen från tjänsteutövning.
Har ett interimistiskt beslut om avstängning från tjänsteutövning fattats skall den tjänsteinnehavare som fattat beslutet i brådskande ordning föra ärendet till den behöriga myndigheten enligt 1-5 mom. för beslut.
Innan ett beslut om avstängning från tjänsteutövning fattas skall tjänsteinnehavaren ges tillfälle att bli hörd i saken.
Ett beslut om avstängning från tjänsteutövning kan verkställas omedelbart.

62 §

Förnyad bedömning av avstängning från tjänsteutövning

Det organ som beslutat om avstängning från tjänsteutövning skall följa grunderna för avstängningen och vid behov fatta ett nytt beslut i saken om omständigheterna förändrats. En fortsättning på avstängningen från tjänsteutövning skall utan dröjsmål tas till avgörande om tjänsteinnehavaren så kräver.

Särskilda bestämmelser 

63 §

Undersökning av uppsägningsgrunderna i ett ärende som gäller hävning

Om domstolen vid behandlingen av ett ärende som gäller hävning av ett tjänsteförhållande anser att hävningsgrunderna i 53 § i detta kapitel inte uppfylls, skall domstolen på yrkande pröva om arbetsgivaren har haft en sådan uppsägningsgrund som anges i 47 § i detta kapitel.

64 §

Behandlingen av besvär 

Besvär över uppsägning eller hävning av ett tjänsteförhållande, ombildning av ett tjänsteförhållande till tjänsteförhållande på deltid samt avstängning från tjänsteutövning skall behandlas i brådskande ordning vid domstolen.

65 §

Ersättning för rättegångskostnader 

Utan hinder av vad som i förvaltningsprocesslagen (586/1996) bestäms om ersättning för rättegångskostnader skall den tjänsteinnehavare som anfört kyrkobesvär eller någon annan person som skall anses ha anfört besvär på tjänsteinnehavarens vägnar, på yrkande åläggas att ersätta arbetsgivarens skäliga rättegångskostnader, om besvären gäller en sak som avses i detta kapitel och besvären inte godkänns. På motsvarande sätt skall myndigheten åläggas att ersätta de skäliga rättegångskostnaderna för en part som anfört kyrkobesvär, om beslutet helt eller delvis upphävs på grund av besvären.
Med avvikelse från 1 mom. behöver rättegångskostnaderna inte ersättas, om beslutet gäller anställning i en tjänst eller om ärendet rättsligt varit så oklart att det har funnits grundad anledning till rättegång eller det i övrigt med hänsyn till sakens natur eller omständigheterna skall anses vara oskäligt att rättegångskostnaderna ersätts.

66 §

Föreningsfrihet

Tjänsteinnehavare har rätt att höra till föreningar samt att delta i sådana föreningars verksamhet. Tjänsteinnehavare har även rätt att bilda en förening. Tjänsteinnehavare har likaså frihet att låta bli att höra till en förening som avses ovan. Det är förbjudet att hindra eller begränsa utövandet av denna rättighet och frihet.

67 §

Preskription av lönefordran

En tjänsteinnehavare skall framställa ett skriftligt yrkande på lön eller en annan ekonomisk förmån som härrör från tjänsteförhållandet inom tre år från utgången av det kalenderår då löneposten eller förmånen borde ha betalats eller getts. Om ovan avsedda yrkande inte har framförts inom utsatt tid, går rätten till lönen eller en annan ekonomisk förmån förlorad.
Vad som i 1 mom. bestäms om tjänsteinnehavare gäller även en person vars tjänsteförhållande har upphört, samt tjänsteinnehavarens dödsbo.  

68 §

Återkrav av lön

Lön eller beloppet av en annan ekonomisk fömån som härrör från en anställning och som utbetalats utan grund får återkrävas. Återkravet kan också verkställas så att det belopp som återkrävs dras av från tjänsteinnehavarens lön i samband med följande lönebetalning eller lönebetalningar, om löntagaren fortfarande är anställd hos samma arbetsgivare. I beslutet om återkrav skall nämnas vilket belopp som återkrävs och grunden för återkravet.
Från den lön som utbetalas på varje lönebetalningsdag får med stöd av 1 mom. inte dras av mer än vad som enligt lag får utmätas av lön.
Arbetsgivaren får antingen helt eller delvis avstå från återkrav, om återkrav med beaktande av omständigheterna skall anses vara oskäligt eller om det belopp som betalats utan grund är obetydligt.
Om beslut om återkrav inte fattats eller om återkrav inte anhängiggjorts i någon annan ordning inom tre år från utgången av det kalenderår under vilket lön eller ett annat förmånsbelopp betalades ut utan grund, har rätten till återkrav gått förlorad.

69 §

Ordningen för behandling av vissa yrkanden

Yrkanden på ersättningar enligt 7 § 3 mom., 44 § 2 och 3 mom. och 59 § 2 mom. i detta kapitel samt yrkanden på prövning av lagligheten i grunderna för ett tjänsteförhållande för viss tid enligt 7 § behandlas vid förvaltningsdomstolen som förvaltningstvistemål.

70 §

Arbetsintyg

När ett tjänsteförhållande upphör har tjänsteinnehavaren rätt att av arbetsgivaren på begäran få ett skriftligt intyg över tjänsteförhållandets längd och uppgifternas art. På tjänsteinnehavarens uttryckliga begäran skall i intyget dessutom nämnas orsaken till att tjänsteförhållandet upphör samt ingå en bedömning av tjänsteinnehavarens arbetsskicklighet, flit och uppförande. Av arbetsintyget får inte framgå annat än vad som framgår av dess ordalydelse.
Arbetsgivaren är skyldig att ge tjänsteinnehavaren ett arbetsintyg, om intyget begärs inom tio år från det tjänsteförhållandet upphörde. Intyg över tjänsteinnehavarens arbetsskicklighet, flit och uppförande skall dock begäras inom fem år från det tjänsteförhållandet upphörde.
Om mer än tio år förflutit från det tjänsteförhållandet upphörde, skall ett arbetsintyg ges endast om det inte orsakar arbetsgivaren oskäliga svårigheter. Under samma förutsättningar skall arbetsgivaren ge ett nytt intyg i stället för ett arbetsintyg som förkommit eller blivit förstört.
Arbetsintyg för en kyrkoherde ges av domkapitlet. Arbetsintyg för en kaplan och en församlingspastor ges av kyrkoherden.

13 kap.

Ändringar i församlingsindelningen

3 §

Kyrkoherde 
                                                    
En kyrkoherde vars tjänst upphör på grund av ändringar i församlingsindelningen överförs till en kaplanstjänst i den församling som utvidgas eller bildas eller som annars berörs av ändringarna. I fråga om avlöning av en förflyttad tjänsteinnehavare gäller 2 § 2 mom. 

18 kap.

Biskopsämbetet

4 §

Valförrättning och utfärdande av tjänsteförordnande

Domkapitlet utfärdar tjänsteförordnade till biskopsämbetet åt den som har blivit vald.

5 §

Tjänsteförhållandets upphörande

Anmäler en biskop före föreskriven avgångsålder till domkapitlet att han eller hon kommer att avgå, upphör hans eller hennes tjänsteförhållande vid den tidpunkt som biskopen därvid meddelar.

19 kap.

Domkapitlet

2 § (30.12.2003/1274)

Medlemmar

Fältbiskopen är extra medlem av domkapitlet, om det är fråga om en militärpräst i ett ärende som gäller tjänstefel, avstängning från prästämbetet för viss tid eller avsked från prästämbetet.

3 § (30.12.2003/1274)

Behörighetsvillkor och val 

Behörig som prästassessor är en sådan kyrkoherde eller kaplan i en församling i stiftet som innehar en sådan kompetens som anges i kyrkoordningen. En prästassessor väljs för tre år åt gången. Rösträtt i valet har stiftets präster, om inte något annat följer av 5 kap. 5 §. Var och en röstar på en kandidat.

4 § (30.12.2003/1274)

Beslutförhet

Fulltaligt domkapitel skall dock behandla ett ärende som gäller
                                                    
2) huruvida en präst hållit fast vid kyrkans bekännelse.

11 § (30.12.2003/1274)

Kontraktsprost

Rösträtt i valet av kontraktsprost har prosteriets präster, om inte något annat följer av 5 kap. 5 §.

22 kap.

Kyrkostyrelsen, kyrkans centralfond och kyrkans arbetsmarknadsverk

2 §

Kyrkostyrelsens uppgifter

På kyrkostyrelsen ankommer, om inte något annat stadgas eller bestäms i denna lag eller i kyrkoordningen,
                                                    
6 a) att besluta om erkännande och jämställande av sådana studier eller sådan utbildning eller yrkespraktik utomlands som avses i 6 kap. 12 §, samt om den behörighet som i sistnämnda lagrum avsedda examina medför,
                                                    
Kyrkostyrelsen skall ge de beslut som avses i 1 mom. 6 a-punkten inom fyra månader från det att ansökan har tillställts kyrkostyrelsen. I anslutning till kyrkostyrelsen finns en delegation som vid behov avger utlåtanden till kyrkostyrelsen för behandlingen av de ärenden som avses i 6 kap. 12 §. Delegationen sköter dessutom andra uppgifter i samband med erkännande av examina i enlighet med vad kyrkostyrelsen bestämmer. Föreskrifter om delegationens sammansättning finns i en instruktion som godkänns av kyrkostyrelsen.

24 kap.

Underställning och ändringssökande 

3 § (30.12.2003/1274)

Rättelseyrkande

Den som är missnöjd med ett beslut av en myndighet kan framställa ett skriftligt rättelseyrkande enligt följande, om inte något annat bestäms i denna lag:
                                                    
4) hos domkapitlet i fråga om sådana beslut av domkapitlet som gäller olämpligt uppträdande i prästämbetet enligt 5 kap. 3 § 2 mom. eller ett sådant valförslag för kyrkoherdeval som avses i 6 kap. 13 § i kyrkoordningen samt i fråga om beslut av ett organ eller en tjänsteinnehavare som är underställd domkapitlet,

4 § (30.12.2003/1274)

Kyrkobesvär

Ändring i beslut som fattats av kyrkofullmäktige, gemensamma kyrkofullmäktige, församlingens och stiftets valnämnd, stiftsfullmäktige, domkapitlet och kyrkostyrelsen samt i beslut som kyrkorådet, församlingsrådet och gemensamma kyrkorådet meddelat med anledning av ett rättelseyrkande söks hos förvaltningsdomstolen genom kyrkobesvär. Besvär i ett ärende som skall underställas skall dock anföras hos underställningsmyndigheten.

9 § (30.12.2003/1274)

Rättelseyrkande- och besvärstid

Tiden för yrkande på rättelse i ett beslut som gäller uppsägning enligt 6 kap. 49 § börjar löpa först efter utgången av uppsägningstiden enligt 6 kap. 52 §. Detsamma gäller besvärstiden när kyrkofullmäktige eller gemensamma kyrkofullmäktige beslutat om uppsägning enligt 6 kap. 49 §.

14 § (30.12.2003/1274)

Begränsning av rätten att yrka rättelse och att anföra besvär

Ändring får inte sökas genom rättelseyrkande eller besvär i
                                                    
5) beslut av valnämnden i ett ärende som avses i 2 kap. 39 § 1 mom. 2–8 punkten eller 2 och 3 mom. i valordningen för kyrkan och inte heller i valmyndighetens åtgärd eller beslut som gäller förrättande av förhandsröstning i hemmet, 
6) förvaltningsdomstolens beslut som gäller vallängden vid prästval eller församlingsval,
7) en varning enligt 6 kap. 25 § 3 mom. som arbetsgivaren tilldelat en tjänsteinnehavare,
8) en begäran eller ett förordnande enligt 6 kap. 29 § som arbetsgivaren framfört eller givit, och inte heller
9) en interimistisk avstängning från tjänsteutövning enligt 6 kap. 61 §.

25 kap.

Särskilda bestämmelser 

2 §

Domstolarnas anmälningsskyldighet 

Åtalas en präst vid en allmän domstol, skall domstolen anmäla detta till behörigt domkapitel som kan förordna ett ombud att närvara vid behandlingen av målet. En anmälan krävs inte i ett sådant ärende som behandlas genom strafforder- eller ordningsbotsförfarande eller som har anhängiggjorts i ett sådant förfarande men som på anmälan av den åtalade har överförts till behandling vid domstol.
Har en domstol dömt en präst eller en tjänsteinnehavare vid kyrkostyrelsen, vid ett domkapitel, i en församling eller I en kyrklig samfällighet till straff för något annat brott, skall en kopia av beslutet utan dröjsmål tillställas domkapitlet då ärendet gäller en präst och då ärendet gäller andra tjänsteinnehavare tillställas den församling eller kyrkliga myndighet hos vilken tjänsteinnehavaren är anställd.

8 § (28.5.1999/706)

Offentlighet och sekretess

Inom kyrkoförvaltningen tillämpas bestämmelserna i lagen om offentlighet i myndigheternas verksamhet, om inte något annat följer av 5 kap. 2 § eller 6 kap. 27 § eller 24 kap. Även en handling som gäller själavård eller diakoniarbete som riktar sig till en enskild person skall hållas hemlig.

10 §

Lika röstetal

Faller rösterna vid omröstning lika, gäller som beslut den åsikt för vilken ordföranden gett sin röst. I ett ärende som gäller uppsägning eller hävning av en tjänsteinnehavares tjänsteförhållande eller konstaterande av att tjänsteförhållandet förfallit eller för en präst prästämbetet enligt 5 kap. 3 § 2 mom. för en präst avgör dock den åsikt som är lindrigare. Om rösterna eller jämförelsetalen vid val är lika, avgör lotten. I fråga om val av kaplan kan dock i kyrkoordningen bestämmas att domkapitlet, om rösterna vid valet faller lika, till tjänsten skall utnämna någon av de sökande som erhållit de flesta rösterna.

Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 

Övergångsbestämmelse

Om ett ärende enligt denna lag är anhängigt vid denna lags ikraftträdande, iakttas de bestämmelser och föreskrifter som gäller vid ikraftträdandet. Ett disciplinärt ärende som anhängiggjorts före denna lags ikraftträdande slutbehandlas med iakttagande av de bestämmelser som gäller vid denna lags ikraftträdande. Har ett tjänstefel eller ett olämpligt uppträdande eller en förseelse ägt rum innan denna lag träder i kraft, men ärendet inte har anhängiggjorts före ikraftträdandet, skall ärendet behandlas enligt bestämmelserna i denna lag.
Arbetsgivarens tjänstestadga som gäller när denna lag träder i kraft skall iakttas under högst ett år från ikraftträdandet, förutsatt att någon föreskrift i tjänstestadgan inte gäller ett ärende som regleras genom lag eller att den inte står i konflikt med denna lag.
En tjänsteinnehavare som enligt 26 kap. 4 § 1 mom. 1 punkten har haft rätt till en högre avgångsålder enligt den kyrkolag (635/64) som upphävts den 1 januari 1994, bibehåller sin avgångsålder i enlighet därmed.
På en lektor som domkapitlet har beviljat rätt att verka som lektor och som innehar en lektorstjänst eller sköter uppgiften som lektor enligt 6 kap. 35 § 3 mom. i kyrkoordningen, vilket moment upphävs, skall 6 kap. 12 §, 19 kap. 3 och 11 § samt 24 kap. 3 § 1 mom. 4 punkten i kyrkolagen tillämpas, sådana som de gäller före denna lags ikraftträdande, så länge som han eller hon kvarstår i samma tjänst eller uppgift.

Ikraftträdande

Denna lag träder i kraft den                   20    .